Potensiell ny kreftmedisin av allereie godkjend legemiddel
Nyleg har ein artikkel frå Klinisk institutt 2 og CCBIO publisert i PNAS, blitt utvald til the Editors' Choice section av Science Signaling, eit tidsskrift som kjem ut kvar veke frå utgjevaren av Science Magazine. Artikkelen har også blitt vald ut som leiarartikkel i tidsskriftet Cell Cycle.
![Zebrafish tail photos Zebrafish tail photos from the experiment.](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/zebrafish-tailfin-experiment.jpg?itok=QhYdOhhH×tamp=1579194807)
Hovedinnhold
Publikasjonen har tittel "Axitinib blocks Wnt/β-catenin signaling and directs asymmetric cell division in cancer" og er tilgjengeleg her.
Vi ønska å vite meir om arbeidet bak artikkelen, og tok ein prat med hovudforfattarane Yi Qu, Xisong Ke og Karl-Henning Kalland som er gruppeleiar og CCBIO PI.
Kva var bakgrunnen for denne studien?
Dette arbeidet er basert på ein anerkjent strategi der legemiddel som alt er godkjende til humant bruk, blir screena for nye effekter og nye angrepsmål. Dette er basert på ei ny innsikt om at det har vore for enkelt å tru at småmolekylære stoff har kun eitt molekylært angrepsmål i cellene. Denne strategien (kalla "repurposing" på engelsk), er også potensielt fruktbar fordi ein alt veit at desse stoffa blir tatt opp og distribuert i organismen med akseptable og eventuelt kjende bivirkningar. Det er ellers svært vanleg at "nye stoff" som er lovande i cellekultur, seinare ikkje oppfyller krava for opptak, fordeling og akseptable bivirkningar når dei blir testa i menneskekroppen.
Og kva hadde de som hovudfokus i arbeidet?
I dette arbeidet vart det spesifikt screena for stoff som kunne hemme ein signalveg som heiter WNT/beta-catenin signalering. Screening identifiserte axitinib som ellers er brukt til å behandle visse typer nyrekreft. Arbeidet går langt i å avklare nye mekanismer og angrepsmål for axitinib. Eitt interessant forhold er at kreftceller som deler seg symmetrisk eller på "full gass", ved hjelp av axitinib går tilbake til meir kontrollert, eller asymmetrisk celledeling som i normale stamceller i kroppen. Dette var kopla til ulik (asymmetrisk) fordeling av WNT/beta-cateninsignal i datterceller, og til asymmetrisk fordeling av nydanna genom i datterceller.
Kva kan dette føre til, og korleis vil de gå fram vidare i arbeidet med axitinib?
Eit spesielt interessant forhold er at studien viser at dette forholdet ramma kreftceller spesielt, WNT/beta-cateninsignal i normale stamceller var mindre ramma. Studien kombinerte vidare nye kjemoproteomiske metoder til å avsløre dei molekyl som axitinib bind seg til i cellene, og det avdekka igjen eit nytt prinsipp for regulering av denne signalvegen. Arbeidet opnar for vidare klarlegging av reguleringsprinsipp og å prøve om kjemiske derivat av axitinib kan ha større bindingsaffinitet til dei nye molekylære angrepsmåla. Vi har også planar om å teste virkemåten i immunceller i ein kombinasjonsstrategi mellom dendrittisk cellebasert immunterapi og målretta molekylær terapi.
Vi gratulerer forfattarane med publikasjonen, og ser fram til fleire resultat!
Les også artikkelen "Recycling approved drugs for cancer treatment".