Ingeborg går på molekylærbiologi:– Vil lage kur mot korona
Vil du kurere kreft, utvikle en kur mot korona eller lage en vaksine mot lakselus? Da bør du studere det samme som Ingeborg.
![Bilde av en jente med vernebriller som blander kjemiske stoffer](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/ingeborg_velgriktig.png?itok=x83FUEz9×tamp=1599129513)
Hovedinnhold
– Jeg tenkte alltid at jeg skulle studere medisin. Men så synes jeg det var så kjedelig at alle skulle det og begynte å interessere meg for biologi, sier Ingeborg (20) fra Oslo.
I dag studerer hun bachelor i molekylærbiologi ved Universitetet i Bergen. Veien dit gikk først gjennom t-matte og videre med realfagene i biologi, kjemi og fysikk.
Ingeborg viser mulighetene som T-matte og realfag gir deg
Kroppen på mikroskopisk nivå
På studiet i molekylærbiologi lærer Ingeborg seg å studere de minste og mikroskopiske ting. Det vi ikke kan se, men som likevel har enorm betydning for oss.
– Vi lærer om molekyler i kroppen, hvordan cellene fungerer og hvordan kroppen henger sammen på minste mulige nivå, sier Ingeborg.
Det kommer godt med i disse dager. I en verden som for øyeblikket er preget av kampen mot koronaviruset ser Ingeborg direkte nytte av studievalget sitt.
Når du studerer medisin, lærer du deg hvordan sykdommer oppstår, men med molekylærbiologi, lærer du deg hvordan du kan kurere sykdommene.
Vil kurere sykdommer
Det vil nok komme flere epidemier i fremtiden som trenger rask reaksjonstid og riktig behandling. Da trenger man molekylærbiologer, sier Ingeborg, som ikke har angret et sekund på studievalget.
Jeg tenkte at studerer du medisin, lærer du deg hvordan sykdommer oppstår, men med molekylærbiologi kan du lære deg å kurere sykdommene, og det synes jeg var langt mer interessant.
![en student med vernebriller på kjemilab](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/ingeborg_velgriktig_2.png?itok=9AVn4XEU×tamp=1599129679)
Ved studiet på Universitetet i Bergen har Ingeborg allerede fått prøve seg som på forskningslabben der de gjør ulike forsøk. Men for å bli en ekte molekylærbiolog kreves det en del lesing, skriving og utregning også.
I starten er det mye kjemi-lab, og etterhvert skal vi lære mer om genetiske metoder. Det blir veldig kult, det gleder jeg meg til, sier hun.
Uten t-matten og de andre realfagene fra videregående kunne ikke Ingeborg studert det hun gjør i dag. Hun sier selv at hun ikke var noen «brainy» i matte.
Matte er vel et sånt fag at enten så elsker du det eller så hater du det. Jeg kom litt til det punktet hvor jeg hatet matte. Men så var jeg sånn: "jeg får til dette her", jeg gadd å jobbe, og fikk det til tilslutt.
Endrer verden med realfag
I dag er det mange studier som krever realfag. Derfor råder Ingeborg deg som skal velge fag til å ta t-matte for å holde døra åpen for videre studiemuligheter.
Dessuten er det med realfag man virkelig kan endre verden, poengterer hun.
Jeg kan tenke meg at mange unge som er med i klimademonstrasjonene tenker at "realfag ikke er min greie", men hvis du vil gjøre noe med disse store utfordringene vi står ovenfor i dag, så er realfag den rette veien å gå. Du kan godt gå inn i politikken, men hvis du faktisk vil gjøre endringer så må du bruke realfag og gjøre endringene selv, avslutter Ingeborg.
- LES OGSÅ: Ett fakultet — 40 muligheter