Antropologiens plass i flyktningekrisen
Lørdag 10. september var fylt med gledelige gjensyn og dyptgående diskusjoner da antropologialumner feiret verdens beste fag.
![For tredje år på rad samles antropologialumner til feiring og arrangementet kan kalles en tradisjon](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/gjesteriii.jpg?itok=HABx5PnE×tamp=1473774727)
Main content
For tredje gang ble tidligere studenter invitert hjem til instituttet i anledning Alumnusdagen ved UiB. Arrangementets gjesteliste øker for hvert år og denne gangen hadde drøyt førti antropologialumner tatt turen til SV-fakultetets tak. Der noen leverte hovedfagsoppgave på det sene 80-tall, står andre på nippet til å reise på sitt første feltarbeid, men alle har de den faglige interessen til felles. Over velkomstdrinkene lå altså alt til rette for mimring med både gamle kjente og nye bekjentskaper.
Hvordan forstå flyktningers liv?
Tema for årets treff var verdens flyktningesituasjon. Alumnusforedragene for anledningen var derfor to alumner, Annika Fure ved Utlendingsdirektoratet (UDI) og Kristine S. Fauske ved Flyktningetenesta i Voss kommune, som møter flyktningekrisen på ulikt vis i sin jobb.
Annika la rammene for kvelden ved å fortelle om sin vei fra studier til arbeidsliv, hvor intervju av irakiske asylsøkere er hennes spesialfelt. Hun ble saksbehandler i UDI drøyt seks måneder etter at hun levert masteroppgaven i 2015, mye takket være hennes erfaring med flyktninger i frivillige organisasjoner. Annika la vekt på viktigheten av å skape tillit mellom den som intervjues, henne selv og en eventuell tolk. Dette er utfordrende da hun som antropolog er vant med å ha måneder og år til rådighet. I møte med asylsøkere vet hun hvor betydningsfulle de få minuttene det tar å gå fra resepsjonen og til kontoret er.
Den andre alumnusforedragsholderen møter asylsøkerne et senere steg i prosessen, eller "de som har vunnet i lotto" som Kristine selv kaller det. Hennes jobb består i å bosette de som har fått innvilget opphold og tildelt kommune. Kristine la ikke skjul på hvor viktig antropologibakgrunnen er i hennes arbeidshverdag, og pekte på flere fallgruver i arbeid med flyktninger. Blannet annet det å redusere mennesker til sin flyktningestatus og tolke alt som "kultur" eller "etnisk identitet", kategorisere dem som "offer" og en selv som omsorgsperson, samt overse den asymmetriske maktrelasjonen mellom flyktning og offentlig ansatt.
Etter Kristines inspirerende innlegg tok hun plass på podiet da det ble klart for siste post i programmet, panelsamtale. Panelet var samlet for å diskutere følgende problemstilling: Hvordan kan antropologisk kunnskap hjelpe oss til å forstå flyktningekrisen og flyktningers liv? Tone Bringa styrte samtalen mellom Kristine, Malin Kleppe, Synnøve Bendixsen og Christine Jacobsen, alle dyp innsikt i migrasjonsfeltet fra ulike perspektiv. Med så mye antropologisk klokskap samlet i samme rom avsluttet Tone Bringa med en oppfordring til panelet: "Dere med så mye innsikt i feltet - dere må jo skrive en rapport!"
En blomstrende tradisjon
Etter panelet hadde sagt sitt fortsatte diskusjonene, forfriskningene og oppdateringene til de sene nattetimer, og det mens DJ Patl sørget for deilige rytmer fra alle verdenshjørner. Neste år vil et nytt samfunnsaktuelt tema igjen samle antropologene - vi gleder oss allerede!