Tre stadier av nyhetsbruk i krisetid
Ny forskning bygger en typologi for hvordan vi bruker nyheter om kriser.
![Image of pandemic on screen](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/patrick-assale-uh2x_pfv4ma-unsplash_0.jpg?itok=mtilQpl2×tamp=1692268957)
Main content
I etterdønningene av COVID-19-pandemien har vi sett et nyhetsbilde fylt av krig, politisk og økonomisk uro, stigende strøm- og matvarepriser, og klimarelaterte katastrofer som flom og jordskjelv. Ny forskning fra mediebruksgruppen viser at måten vi leser nyheter om slike kriser kan sies å følge et ganske forutsigbart mønster i tre faser; Rituell sjekking, sjokkert fordypning og gjenvunnet stabilitet.
Forskning på nyhetsbruk rundt bl.a Donal Trumps valgseier i 2016 og spredningen av COVID-19 viser at bruken ofte følger et mønster i stadier. Rituell sjekking viser til måten de fleste av oss bruker nyheter til vanlig: Vi sjekker innom ulike nyhetstilbydere, skanner nettsider og danner oss en generelt bilde av hva som skjer i verden.
Fase to - sjokkert fordypning - beskriver hva som skjer når en krisesituasjon inntreffer. I denne fasen bruker man gjerne mye tid på å følge nyheter om denne spesifikke krise, og det oppleve typisk viktig, skremmende og/eller altoppslukende. I siste fase finner vi tilbake til normaltilstanden og stabiliteten.
Artikkelen understreker betydningen av emosjonell distansering for å gjenvinne stabilitet, og identifiserer kriser som mangler start- og endepunkter som spesielt vanskelige å navigere. Denne innsikten bør sette i gang ytterligere debatt om vår forståelse av nyhetspublikum i en urolig verden, spesielt relevant for stipend om nyhetsbruk og -unngåelse.