Tilkoblet eller frakoblet?
Tine Eidsvaag om rettslige problemstillinger ved bruk av hjemmekontor.
![Woman working from home office](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/47948a5d-e9f5-4321-9d01-6b7199d2a6b7_-_4-3.jpg?itok=9oAsNEeF×tamp=1701683761)
Main content
Digitaliseringen gjør at svært mange arbeidsoppgaver like godt kan utføres utenfor arbeidsgivers lokaler. Bruken av hjemmekontor har vært økende gjennom flere år, med en topp under pandemien.
Arbeid fra hjemmekontor reiser mange ulike rettslige problemstillinger. Blant annet kan det oppstå spørsmål om skatt, trygd og personvern. I en artikkel publisert i tidsskriftet Arbeidsrett diskuterer førsteamanuensis Tine Eidsvaag arbeidsrettslige problemstillinger, blant annet knyttet til arbeidstakerbegrepet og til arbeidstidsspørsmål.
- Hjemmekontor kan by på fordeler for så vel arbeidsgivere som arbeidstakere. Samtidig kan utstrakt bruk av hjemmekontor også ha negative sider, skriver Eidsvaag.
Hun viser blant annet til at arbeidstakere kan spare tid til jobbreiser, arbeidsgivere kan spare utgifter til kontorarbeidsplasser, og samfunnet spares for klimabelastende arbeidsreiser. Men på den annen side er det slik at utviklingen i retning av mer fleksible arbeidsformer medfører utfordringer som gjeldende arbeidsrettslig regulering ikke fullt ut har tatt høyde for.
- Det synes å være en viss risiko for at flere stillinger – med rette eller urette – klassifiseres som «særlig uavhengige», slik at personen mister det detaljerte vern som arbeidstidsreguleringen gir, skriver Eidsvaag.
Eidsvaag nevner også likestillingsdimensjonen.
- Dersom det ulønnede hjemmearbeidet, blant annet med omsorg for barn, fortsetter å være kvinnens hovedansvar, vil det nye hjemmearbeidet kunne utfordre likestillingen i arbeidslivet.
Artikkelen kan leses i sin helhet her: doi.org/10.18261/arbeidsrett.20.1-2.1