Over halvparten av unge med covid-19 har langvarige symptomer
Ny undersøkelse viser at også unge, hjemmeisolerte med covid-19 har symptomer som utmattelse, hukommelsesvansker og konsentrasjonsproblemer seks måneder etter infeksjonen.
![ung kvinne ligger tilbakelent på sofaen, med øynene lukket. Foran henne er det en pc. duse farger i rommet og bildet.](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/colourbox27027203.jpg?itok=rBNPFWf8×tamp=1616593090)
Hovedinnhold
– Det er kjent at unge folk blir i liten grad alvorlig syk og nesten aldri dør av covid-19. På grunn av dette har det kanskje ikke fortont seg som en veldig alvorlig sykdom for yngre, sier Bjørn Blomberg, førsteamanuensis ved Klinisk institutt 2. Han er førsteforfatter i en studie om langtidsvirkninger av covid-19 som foreløpig ikke er publisert.
For hvordan går det med dem som ikke blir så veldig syke, og ikke havner på sykehus?
Han har sammen med andre UiB-forskere fulgt 312 pasienter pasienter siden de ble diagnostisert med covid-19 under pandemiens første utbrudd i mars. Det gir unike muligheter til å undersøke helsetilstanden deres lenge etter infeksjonen.
Blant de drøye 300 som inngikk i studien, ble 65 av dem innlagt på sykehus. 61 av dem var mellom 16-30 år. En stor andel av de under 30 år ble bare moderat syke, men likevel viser mange av dem symptomer lenge etter at infeksjonen har forlatt kroppen:
– 52 % av de mellom 16-30 år hadde symptomer seks måneder etter, mest vanlig var utmattelse (21 %), tung pust (13 %), konsentrasjonsproblemer (13 %), og hukommelsesvansker (11 %), sier Blomberg.
I hele gruppen sett under ett var det en enda større andel som hadde symptomer seks måneder etter, hele 61 prosent. Også i den gruppen var utmattelse mest utbredt.
Påvirker livskvaliteten og studieprogresjonen negativt
Forskerne mener at funnene viser at heller ikke unge bør ta for lett på risikoen for å bli smittet av viruset, selv om risikoen for at de skal bli alvorlig syke av covid-19 relativt sett er liten:
– De langvarige symptomene har stor innvirkning på livskvaliteten til de det gjelder, på arbeid og arbeidsevne og daglig sysler. For studenter, som er i en situasjon hvor de skal lære seg noe nytt, er det svært uheldig å få hukommelsesproblemer og konsentrasjonsvansker. For eksempel vil det kunne påvirke både arbeidsevnen og studieprogresjonen negativt, sier Blomberg.
Kjent fra andre virussykdommer
Det ser ut som at de som er mest syke, også har mest sjanse for å få langvarige symptomer. Forskerne er ikke overrasket over at infeksjoner som covid-19 gir langvarige symptomer, men litt overrasket over at også unge, med relativt sett milde symptomer, også rammes:
– At infeksjoner kan gi langvarige plager, det som vi kjenner som postinfeksiøs fatigue, kjenner vi blant annet både fra kyssesyken og fra Giardia-utbruddet i 2004. Vi vet også at flere virussykdommer kan gi lignende sykdomsbilder. Det som imidlertid er litt overraskende er at langvarige symptomer også rammer de som er unge og mildt angrepet av covid-19, forteller leder av studien og medforfatter, professor i infeksjonsmedisin Nina Langeland, ved Klinisk institutt 2.
En kraftig immunreaksjon gir langtidssymptomer
Hvorfor noen rammes hardere av langtidssymptomer av covid-19 enn andre, vet de ennå ikke, men forskerne tror det har noe med kroppens immunreaksjon å gjøre:
– Vi tok blodprøver av pasientene to måneder etter diagnosen, og det så ut til at de som hadde mye antistoffer i blodet, også hadde økt risiko for å få utmattelse et halvt år etter. Det taler for at det stemmer at det har med immunsystemet å gjøre, men derifra til å skjønne hva som er mekanismene er en lang vei, sier Blomberg og viser til at de som også blir veldig syke og dør av covid-19 har hatt en kraftig immunreaksjon.
Vil følge pasientene i årene som kommer
Om langtidsprognosene til de som kjenner på langtidsvirkninger av sykdommen sier forskerne:
– Det er en ung sykdom, så det blir bare spekulasjoner, men erfaringsmessig så vet vi fra andre typer av virusinfeksjoner at disse plagene går over etter hvert, trøster Blomberg.
Hvor lang tid det går, og hvordan det går med disse pasientene fremover, er noe forskerne vil finne ut av:
– Gruppen vi undersøker er ikke så stor, men det unike med studien er at vi har fulgt dem tett helt fra diagnosetidspunktet og vi vil fortsetter å følge pasientene i årene som kommer, sier Langeland.
Les artikkelen her: https://www.nature.com/articles/s41591-021-01433-3