CARBOCHANGE - nytt EU-prosjekt
Tirsdag 8. mars er det oppstart for et stort internasjonalt EU-prosjekt i Bergen. Prosjektets formål er å måle havets opptak av menneskeskapt karbondioksid fra atmosfæren.
![Monitoring the exchanges of CO2 between the atmosphere and the ocean. Overview over data coverage (red lines) for the world oceans Monitoring the exchanges of CO2 between the atmosphere and the ocean....](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/w2/so/socat_2.jpg?itok=UqJ_O_2-×tamp=1579188180)
Hovedinnhold
Karbondioksid (CO2) er den klimagassen som bidrar sterkest til den pågående globale oppvarmingen. Om lag en fjerdedel av de menneskeskapte CO2-utslippene blir i dag absorbert av havet. Forskning viser at karbonopptaket i både Nord-Atlanteren og Sørishavet har blitt svekket de siste tiårene og modellstudier tyder på at havets evne til å ta opp CO2 blir svekket i et varmere klima. EU-prosjektet CARBOCHANGE (Changes in carbon uptake and emissions by oceans in a changing climate) skal forske på endringer i havets evne til å ta opp CO2 og hvordan opptaket vil utvikle seg fremtiden under global oppvarming. Universitetet i Bergen og Bjerknessenteret for klimaforskning vil lede dette europeiske nøkkelprosjekt de fire kommende år. CARBOCHANGE vil benytte seg av den nyeste teknologien innen datainnsamling og numerisk modellering.
Et sentralt tema i prosjektet er mengden CO2 som forblir i atmosfæren. Når havets evne til å ta opp CO2 trolig blir begrenset i fremtiden vil en større andel av de menneskeskapte CO2-utslippene bli værende i atmosfæren og dermed forsterke den globale temperaturøkningen. Denne kunnskapen er helt nødvendig for å kunne beregne størrelsen på utslippskutt for å nå gitte mål. For eksempel trenger vi sterkere utslippskutt enn det som gikk fram av den forrige rapporten fra FNs klimapanel for å nå togradersmålet.
Et annet nøkkeltema er hvor mye CO2 som blir tatt opp av havet og dermed bidrar til å forsterke den pågående havforsuringen, noe som vil få konsekvenser for det marine økosystemet. Når CO2 oppløses i sjøvann dannes kullsyre. Større konsentrasjoner av CO2 fører derfor til lavere pH-verdi, en prosess som kalles forsuring.
Forskning i regi av CARBOCHANGE vil være en viktig leverandør av kunnskap til politiske beslutninger mot utslippsreduserende tiltak og med implikasjoner for Norges største industrier, olje og gass, og fiskeri.
- At dette viktige prosjektet koordineres av UiB og Bjerknessenteret anses som en internasjonal annerkjennelse og milepel for fagmiljøet for klimaforskning i Bergen, sier prosjektleder Christoph Heinze.
Tid og sted, åpning
Tirsdag, 8. mars kl. 09.00-10.00 (pressen er velkommen)
Neptun Hotell, Valkendorfsgate 8, 5012 Bergen
For mer informasjon, kontakt:
Christoph Heinze, professor i kjemisk oseanografi, Universitetet i Bergen, Geofysisk Institutt og Bjerknessenteret for Klimaforskning, e-post: christoph.heinze@gfi.uib.no
Mobil 975 57 119
Truls Johannessen, professor i kjemisk oseanografi, Universitetet i Bergen, Geofysisk Institutt og Bjerknessenteret for Klimaforskning, e-post: truls.johannessen@gfi.uib.no
Mobil 47 915 38 169
Fakta/CARBOCHANGE:
- Finansiert av EUs 7. Rammeprogram med 7 millioner Euro (ca. 56 Mill NOK) for perioden 2011-2015.
- Prosjektet er koordinert av Geofysisk Institutt, Universitetet i Bergen og Bjerknessenteret for Klimaforskning.
- Prosjektkonsortiet består av 28 forskningsinstitusjoner fra Europa, Nord Amerika (USA og Canada) og Afrika (Marokko og Sør Afrika).