Aktivisme mot Stortinget: hvem, hva, hvordan?
Kristin Strømsnes og Per Selle skriver i bokkapittelet «Aksjoner i det representative demokrati» om aktivisme rettet mot Stortinget de siste 50 årene. Kapittelet inngår i boken «Stortingets historie 1964-2014».
![s](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/stortingsbygningen.jpg?itok=e4ji-U3I×tamp=1579192020)
Hovedinnhold
Hva kjennetegner aksjonisme mot Stortinget?
Boken er skrevet som del av et forskningsprosjekt om Stortinget og det parlamentariske system i perioden 1964-2014, etablert etter avtale mellom Stortinget, Universitetet og Oslo og Universitetet i Bergen, melder Senter for forskning på sivilsamfunn og frivillig sektor.
I sitt kapittel redegjør professor Kristin Strømsnes og professor Per Selle for aksjonisme rettet mot Stortinget som politikkutformer og som sentrum i det politiske system fra 1964 og fremover, og for hvem som har utført den, sakene og virkemidlene tatt i bruk.
Mange saker, kreative virkemidler og bedre organisering
Strømsnes og Selle finner at aksjonismen har hatt fokus på et bredt sett av saker, inkludert miljø, kvinnesak, atomvåpen og innvandring. Aktørene har også utvist stadig større kreativitet i sin bruk av virkemidler. Det har også skjedd en bevegelse fra mer uformelle nettverk i begynnelsen av perioden, til at det i dag i større grad er nasjonale eller internasjonale organisasjoner som mobiliserer. Aksjonsformen har slik vært viktig for direkte respons fra sivilsamfunnet på nasjonale og internasjonale hendelser, og for å synliggjøre nye politikkfelt.
Les mer om utgivelsen her.