Retorikeren Sokrates: En kontradiksjon?
Hva fremkommer om vi foretar en retorisk lesning av Platons tekst "Forsvarstalen"? Gro Rørstadbotten gir i dette innlegget et svar på nettopp det spørsmålet.
![Bilde av en hodet til Sokrates (fra en statue) med navnet skrevet under.](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/sokrates.png?itok=bTsgvYCj×tamp=1579194807)
Main content
Ved å foreta en retorisk lesning av Platons tekst Forsvarstalen vil jeg besvare to spørsmål. Første spørsmål: hvilke politiske diskurser responderer Sokrates på i sitt forsvar? Når Sokrates’ tale blir kontekstualisert synliggjøres det at Sokrates responderer på tre diskurser: ideen om likhet, Pireus-gruppen versus byens menn og til slutt amnestiet fra 403. I perioden 403-399 tjente disse tre diskursene som topoi ofte brukt av profesjonelle athenske taleskrivere. Målet er å vise at også Sokrates aktiverer disse velkjente topoi i Forsvarstalen. Andre spørsmål: hvordan er Sokrates’ forsvar strukturert? Ved å studere Sokrates fra to perspektiver – filosofen og borgeren – er målet å vise hvordan Sokrates aktivt benytter det restaurerte demokratiets retorikk til sin fordel.