Ti millioner kroner til Kjetil Våge
Kjetil Våge er en av fire ved UiB som har nådd opp i konkurransen om rekrutteringsstipend fra Bergen Forskningsstiftelse.
![Kjetil Våge på tokt i Danmarkstredet i 2011. Kjetil Våge på tokt i Danmarkstredet i 2011.](https://www.uib.no/sites/w3.uib.no/files/styles/content_main/public/media/kjetilvaage_2.jpg?itok=vPs0BhFa×tamp=1579193000)
Hovedinnhold
- Dette er utrolig kjekt! Jeg er svært glad og beæret over å bli tildelt et BFS-stipend. Jeg er også veldig takknemlig for at både Bergens Forskningsstiftelse og Geofysisk institutt har valgt å støtte dette prosjektet, skriver Kjetil Våge i en e-post fra den andre siden av Atlanteren. For tiden er han i Massachussetts, ved Woods Hole Oceanographic Institution (WHOI) som er en av verdens ledende institusjoner innen oseanografi. Her er han som Fulbright Arctic Chair, etter utnevnelsen Våge fikk i vår.
Onsdag ble det offentlig at Våge ved Geofysisk institutt og Bjerknessenteret får 10. 000 000 kroner i det fireårige rekrutteringsprogrammet fra Bergen Forskningsstiftelse. De tre andre som gikk til topps er UiB-forskerne Harald Barsnes, Marco Hirnstein og Håvard Haarstad. Les mer om tildelingen i På Høyden og på UiB sine sider.
Totalbudsjett for prosjektet Våge har fått støtte til fra BFS er på 23 051 000 kroner, inkludert UiB-finansierte stillinger til prosjektet.
Prosjektet har fått navnet "Overturning in the Nordic Seas" og går kort fortalt ut på å søke en dypere forståelse av hvor og hvordan det varme vannet som strømmer nordover inn i De nordiske hav i forlengelsen av Golfstrømmen omdannes til kaldt dypvann og deretter returnerer mot sør. Denne omveltningen er en sentral del av vårt klimasystem, men kan være utsatt for endringer i globalt klima.
Kjetil Våge har lenge forsket på omdannelsen av varmt atlantisk vann til dypvann, særlig i områdene rundt Islandhavet og Danmarkstredet. Midlene fra Fulbright skal blant annet brukes til å videreføre forskningen på omveltningen i Nordatlanteren som ser ut til å finne sted i to uavhengige sløyfer.
- Vi ønsker å få en bedre forståelse av mekanismene i disse to omveltningssløyfene. Hvilken bidrar med mest dypvann? Det kan godt tenkes at de responderer på ulikt vis til endringer i klima, sa Våge til Bjerknessenteret i vår.