Studieplan for MAMN-GFMET Meteorologi, haust 2024
Namn på grad
Dette masterprogrammet fører fram til graden master i meteorologi og oseanografi - meteorologi. Studiet er toårig (120 studiepoeng).
Undervisningsspråk
Norsk/Engelsk
Studiestart - semester
Haust (hovudopptak) og suppleringsopptak vår.
Mål og innhald
Masterprogrammet i meteorologi og oseanografi med studieretning meteorologi gjev ei brei, samankobla forståing innan atmosfærefysikk, og dynamikk, meteorologiske målingar, og vêrvarsling, Ein legg vekt på at studenten forstår både den fysiske og den matematiske skildringa av ulike atmosfæriske fenomen i samband med observasjonar, laboratorieeksperiment, dataanalyse og numerisk modellering, samt formidling til et fagpublikum. Masteroppgåva gjev avansert og djup forståing i eit utvalt meteorologiske emne. Emne innan masteroppgåva omfattar såleis det teoretiske grunnlaget for ulike vêrfenomen, bruk av numeriske modellar for å framskrive utviklinga av vêrsystem, prosessar i grenselaget over hav, sjøis eller land, ekstremvêr, lokale vêr- og klimatilhøve, og fornybar energi. Masteroppgåva er eit sjølvstendig forskingsprosjekt, og ein sentral del av masterstudiet, der studenten under rettleiing bidreg med ny kunnskap.
Læringsutbyte
Kandidaten skal ved avslutta program ha følgjande læringsutbytte definert i kunnskapar, ferdigheiter og generell kompetanse:
Kunnskap
Kandidaten
- kan nytte fagterminologien om atmosfæren sin dynamikk, fysikk og termodynamikk og kan vise til avansert kunnskap om disse
- kjenner til og kan ta stilling til aktuell meteorologisk forsking og debatt innan tilknytta fagområde
- kjenner til den samfunnsmessige relevansen og utfordringane innan vær- og klimavarsling
- kjenner til tverrfaglege problem med relaterte disiplinar, som klimadynamikk, oseanografi, informatikk og geovitskap
- har avansert kunnskap om matematiske, statistiske og numeriske metodar til analyse av geofysiske data
Ferdigheiter
Kandidaten
- kan bruke avanserte meteorologiske instrument for å utføre pålitelege målingar og forstår dei underliggjande måleprinsippa samt kilder til usikkerhet
- kan kritisk vurdere datakvalitet og geofysiske informasjonskjelder, og jobber systematisk med feil og usikkerheiter fra målinger
- kan nytte avanserte matematiske og statistiske metodar for analyse og visualisering av meteorologiske problem, spesielt ved bruk av koding
- kan gjennomføre eit sjølvstendig forskingsprosjekt under rettleiing
- kan bruke kunnskapen sin på nye vitskaplege problem innan meteorologi og tilknytta fagområde
Generell kompetanse
Kandidaten
- kan formulere og diskutere analytiske strategiar og gjennomføre analysar¿av samansette problemstilinger
- kan jobbe med faglege spørsmål individuelt og i grupper
- kan analysere, tolke og diskutere sine eigne resultat på ein vitskapleg forsvarleg og kritisk måte
- kan presentere munnleg og skriftleg, og forklare og diskutere komplekse problem med fagfeller
- har kunnskap om, og respekterer vitskaplege verdiar som openheit, presisjon og ansvar, og veit skilnaden mellom vitskapleg kunnskap og meining
Opptakskrav
Bachelorprogram i vêr, hav og klimafysikk eller tilsvarande.
Andre bachelorgrader som kvalifiserer
Har du bachelorgrad i anvendt matematikk eller i fysikk kan du vere kvalifisert om du har minst 20 SP valemne i meteorologi og oseanografi, eller teoretisk og anvend fluidmekanikk. Bachelorgrad i fysikk med solide kunnskapar i fluidmekanikk vil òg vurderast.
Opptaksgrunnlag
blir berekna med utgangspunkt i spesialiseringa slik:
- 30 SP i matematikk (MAT111, MAT112, MAT121, MAT131, MAT212).
- 20 SP i fysikk, kjemi, statistikk og informatikk (PHYS111, PHYS113, KJEM110, STAT110, INF100).
- 30 SP i meteorologi, oseanografi (GEOF105, GEOF110, GEOF210, GEOF211, GEOF212, GEOF213, GEOF220, GEOF236). For studentar som tar emne ved UNIS i 3. år: GEOF105, GEOF110 og et av AGF-211, AGF-212, AGF-213, AGF-214
Du må også ha:
- Snittkarakter på minimum C i emna du får opptak på grunnlag av.
- Språkkrava i både norsk og engelsk for dette studieprogrammet dekker du med generell studiekompetanse, anten på grunnlag av norsk vidaregåande skule eller på annan måte.
- Språkkrav for norskspråklege program
Tilrådde forkunnskapar
Du må ha fullført ein bachelor i vêr, hav og klimafysikk eller i eit tilsvarande felt. Du treng kompetanse i meteorologi, inkludert grunnleggjande kunnskap om klima og atmosfærefysikk. Du bør ha grunnleggjande kunnskap om teoretiske og eksperimentelle metodar innan meteorologi, i tillegg til programmering og dataanalyse. Vidare er godt grunnlag i matematikk som lineær algebra, funksjonsteori, partielle differensiallikningar, Fourieranalyse, statistikk tilrådd. Det er òg viktig å ha gode kunnskapar i fysikk som klassisk mekanikk, fluiddynamikk og, termodynamikk, og kontinuumsmekanikk.
Obligatoriske emne
Masterprogrammet inneheld to delar: Emnedelen som utgjer 60 studiepoeng og eit individuelt forskingsprosjekt (mastergradsoppgåve) som utgjer 60 studiepoeng.
For studentar som startar hausten 2024: Emna GEOF311, GEOF321, GEOF313 og GEOF352 er obligatoriske. I tillegg kjem 30 studiepoeng med valfrie emne, som du vel i samråd med rettleiar.
Rekkjefølgje:
4. semester: Masteroppgåve
3. semester: Masteroppgåve
2. semester: GEOF321, GEOF352/val og val
1. semester: GEOF313 og GEOF328, GEOF311/GEOF301
Masteroppgåva: GEOF399 Masteroppgåve i meteorologi og oseanografi er på 60 studiepoeng. Det er tilrådd at studenten startar med masteroppgåva i tredje semester. Masteroppgåva skal leveras innan en fast frist i slutten av fjerde semester, 20. november eller 1. juni. Døme på oppgåver kan blant annet vere relater til ekstremvær, polarmeteorologi, atmosfærisk vanntransport, vindenergi, grenselagsturbulens, lokalmeteorologi og fluksar mellom atmosfære og overflata. Detr er mogleg å skrive masteroppgåva med rettleiarar frå eksterne forskingsinstitutt eller fagrelevante bedrifter.
Tilrådde valemne
30 studiepoeng i mastergraden er valfrie og skal veljast i samråd med rettleiar: Emna GEOF328, GEOF322, GEOF351, GEOF301, GEOF347, GEOF348, MAT330 er blant dei mest aktuelle.
Omfang masteroppgåva
I samråd med rettleiar skal tema for masteroppgåve veljast. Oppgåva skal ha eit omfang tilsvarande 60 sp, men det kan også bli gitt ei oppgåve med eit omfang på 30 sp (spesialpensumet aukar da med 30 sp). Saman med rettleiar skal det utarbeidast ei prosjektskisse og lage ein framdriftsplan som inneheld viktige milepålar i arbeidet med oppgåva. Døme på oppgåver kan vere simulering med numeriske atmosfæremodellar, lokalmeteorologi, bruk av strålingsmodellar, studie av vêrfenomen på ulike skalaer.
Rekkefølgje for emne i studiet
Tilrådd rekkefølje for emna finn du under overskrifta "Obligatoriske emne".
Krav til progresjon i studiet
Masterstudiet er normert til 2 år. Masteroppgåva skal leveras innan ein fastsett dato, normalt 1.juni og 1.november.
Delstudium i utlandet
Opphald ved lærestadar i utlandet gjennom ERASMUS-programmet avtalast med rettleiar, og skal vere ein del av masteravtalen. Det er mogleg å skriva masteroppgåva ved UNIS.
Arbeids- og undervisningsformer
Undervisning for emna i masterstudiet skjer i form av førelesingar, seminar, eksperiment, feltarbeid, tokt, rekneøvingar, gruppeøvinger, dataøvingar, diskusjonar og presentasjon. Geofysisk institutt har eit fokus på å brukar aktive undervisningsmetodar og inkludera studentane i avgjersler som angår enkeltemne og studiekvardagen elles. Detaljar om emna finn du i emnebeskrivinga. Masteroppgåva er et sjølvstendig vitskapleg arbeid, som vert gjennomført under rettleiing av fagleg rettleiar.
Vurderingsformer
Vurdering av emna i masterstudiet skjer i form av skriftleg og munnleg eksamen, skriftlege rapportar eller andre innleveringar, godkjend deltaking i undervisning og feltarbeid, og munnlege presentasjonar. Studentane får òg fortløpende tilbakemeldinger undervegs. Vurderingsformane for kvart emne som inngår i masterprogrammet er omtalt nærmere i emnebeskrivinga. Masteroppgåva vert vurdert av ein sakkyndig komite. Studiet vert avslutta med ein munnleg mastergradseksamen etter at masteroppgåva er levert inn, og blitt vurdert og godkjent som en del av masteroppgåva.
Karakterskala
Ved UiB er det to typar karakterskalaer: «bestått/ikkje bestått» og bokstavkarakterar på skalaen A-F.
For masteroppgåva nyttas bokstavkarakter.
Karakterskala for kvart emne som inngår i masterprogrammet er omtalt i emnebeskrivinga.
Vitnemål og vitnemålstillegg
Vitnemål på norsk med vitnemålstillegg (Diploma supplement) på engelsk vert utstedt når krava til graden er oppfylte.
Grunnlag for vidare studium
Masterstudiet gir grunnlag for opptak til forskarutdanninga (ph.d.-grad).
For å vere kvalifisert for opptak til forskarutdanninga må gjennomsnittskarakterane på emna i spesialiseringa i bachelorgraden, emna i mastergraden samt masteroppgåva vere C eller betre.
Ein må normalt vere tilsett i ei stilling som stipendiat for å få opptak.
Relevans for arbeidsliv
Våre meteorologar er ettertrakta. I tillegg til anerkjend og etterspurd fagleg ekspertise, får du nødvendig kompetanse for det kunnskaps- og innovasjonsbaserte arbeidslivet som koding, lagarbeid, prosjekthandtering og kritisk tenking. Du kan gjere karriere i alt frå konsulentselskap, via grøn innovasjon og offentleg forvaltning, til forsking og utdanning. Arbeidsoppgåver inkluderer rådgjeving for næringsliv og samfunnstryggleik; utvikling, innovasjon og forsking for klimatilpassing og berekraftig samfunnsutvikling; prognosar og forvalting av fornybare energiressursar; planlegging og risikovurdering innan forsikring, luftkvalitet, hydrologi og landbruk. Ekspertar innan samfunnskritisk verksemd som vêrvarsling er det alltid bruk for. Mange av våre studentar rekrutterast difor av vêrvarslingssentrar som Meteorologisk institutt og innovasjonsretta internasjonale selskap som StormGeo. Ei mastergrad i meteorologi gir formelt grunnlag for opptak til ph.d.-programmet og vidare forsking innan meteorologi, fysisk oseanografi, klimadynamikk og marin biogeokjemi. Du vil òg vere godt egna for a¿ drive formidling av vêr- og klimainformasjon gjennom ulike medium. Sist, men ikkje minst, saman med pedagogisk utdanning, kan ei mastergrad nyttast til ei karriere som lektor og utdanninga av komande generasjonar naturvitarar.
Evaluering
Masterprogrammet vert kontinuerlig evaluert i tråd med retningslinjene for kvalitetssikring ved UiB. Evaluering for enkeltemne som inngår i kursdelen, er omtalt i emnebeskrivinga.
Programansvarleg
Programstyret ved Geofysisk institutt har ansvar for fagleg innhald, oppbygging av studiet og kvaliteten på studieprogrammet. Kontakt instituttet.
Kontaktinformasjon
Ta gjerne kontakt med studierettleiar på programmet dersom du har spørsmål: Studieveieleder@gfi.no
Tlf 55 58 26 04